Дигиталното поръчване на храна води до по-нездравословен избор
Хората са склонни да харчат повече, когато купуват посредством е-устройства
Поръчването на подготвена храна през електронни устройства като смарт телефони и таблети неумишлено тласка потребителите към повече разходи (снимка: CC0 Public Domain)
Р есторантите от ден на ден възприемат цифровите технологи и за приемане на поръчките за храна, само че съгласно ново изследване платформите за цифрови поръчки доста въздействат върху държанието на потребителите: те са по-склонни да избират нездравословна храна и да се впускат допълнително разноски .
Дигиталните менюта в заведенията за хранене и електронните системи за поръчване на храна „ за у дома “ от разнообразни заведения променят метода, по който хората избират какво да хапнат, демонстрира ново проучване на Университета на Южна Флорида. Анализът съпоставя когнитивните резултати от поръчването през дигитален екран с обичайните способи, в това число отпечатани менюта.
Пандемията форсира смяната
Големи вериги заведения за хранене, в това число такива за бързо хранене, от ден на ден вкарват гишета и павилиони със сензорен екран. Други пък внедряват настолни таблети за поръчване на място. Тази смяна стана факт след пандемията, само че не си отиде с нея. Едновременно с това пораства и потреблението на приложения-услуги за доставка на храна до дома.
„ Докато цифровото поръчване може да усъвършенства удобството и успеваемостта, доста консуматори са склонни на по-нездравословен избор на храна и са подготвени да харчат повече “, споделя Дипайян Бизвас, професор по маркетинг в бизнес-колежа „ Франк Харви “ при Университета на Южна Флорида. „ Нашето проучване акцентира смисъла на разбирането на въздействието на цифровите устройства върху метода на взимане на решения “.
Чрез шест изследвания в заведения за хранене и две в лаборатория на университета, Бизвас и неговите студенти са изследвали резултата от поръчването посредством цифрово меню по отношение на това с физическо меню. Екипът е прегледал повече от 23 000 поръчки от разнообразни заведения за хранене, в това число самостоятелен ресторант с мексиканска кухня и огромна световна верига за хранене с 1000 места в 23 страни.
Анализът на данните разкрива, че 61% от цифровите поръчки, в това число тези, направени за доставка до дома, са искрено нездравословни.
Какво ще рече нездравословни?
Всеки продукт от менютата е авансово подложен в една от три категории: вреден, безпристрастен или здравословен. Екипът дефинира „ нездравословно “ съгласно размера на порцията и избора на артикули, като пържени храни и десерти. От друга страна, артикули като зеленчуци и риба се смятат за здравословни. Повечето супи, огромни салати и пържоли се смятат за неутрални.
Екипът е открил също, че цифровите менюта имат по-голямо въздействие върху това, което потребителите поръчват за вечеря, защото по това време хората са по-изморени и по-склонни да поръчват подготвена храна, в сравнение с да си сготвят сами. Поради това, цифровите технологии за поръчка може да имат по-малко въздействие върху потребителите по време на закуска и обяд.
„ Системите за цифрово поръчване предизвикват автоматизиран развой на взимане на решения с по-ниско мисловно присъединяване “, споделя Бизвас. „ Това е по този начин, тъй като цифровите принадлежности предизвикват хората да разчитат по-малко на когнитивните си запаси и повече на автоматизираните логаритми “.
„ Ефектът на Гyгъл “
Този феномен, прочут като „ Ефектът на Гyгъл “, допуска, че съществуването на цифрови принадлежности трансформира метода, по който хората съхраняват и извличат информация, като да вземем за пример разчитането на мобилни телефони за номера за контакт и GPS за навигация – наклонност, която води до по-малко когнитивно изпитание.
Намаленото когнитивно присъединяване в цифров подтекст надлежно значи повече да се разчита на логаритмите и на автоматизирано взимане на решения, водещо до по-неосъзнат избор на храна.
Проучването разкри още, че потребителите, които са по-опитни в боравенето с технологиите, може да са по-малко податливи на „ резултата на Гyгъл “. Според Бизвас, мениджърите на заведения за хранене биха могли да употребяват това изследване, с цел да приспособяват своите оферти.
„ Мениджърите на заведения за хранене, които се стремят да разпространяват по-здравословното хранене, могат да заложат на предлагането на недигитални режими на поръчка “, допуска научният екип.
Следващи стъпки
Сега учените възнамеряват да продължат това проучване, с цел да проучат в допълнение по какъв начин наличието на човек, да вземем за пример сервитьор при хранене в ресторант или човек на телефонната линия при отдалеченото поръчване, може да повлияе на решенията на потребителите какво да ядат.
Ще бъде забавно да разберем дали има въздействие чувството за анонимност на индивида при поръчване посредством електронни системи.
![]( https://technews.bg/wp-content/uploads/2024/07/fast-food-order.webp )
Поръчването на подготвена храна през електронни устройства като смарт телефони и таблети неумишлено тласка потребителите към повече разходи (снимка: CC0 Public Domain)
Р есторантите от ден на ден възприемат цифровите технологи и за приемане на поръчките за храна, само че съгласно ново изследване платформите за цифрови поръчки доста въздействат върху държанието на потребителите: те са по-склонни да избират нездравословна храна и да се впускат допълнително разноски .
Дигиталните менюта в заведенията за хранене и електронните системи за поръчване на храна „ за у дома “ от разнообразни заведения променят метода, по който хората избират какво да хапнат, демонстрира ново проучване на Университета на Южна Флорида. Анализът съпоставя когнитивните резултати от поръчването през дигитален екран с обичайните способи, в това число отпечатани менюта.
Пандемията форсира смяната
Големи вериги заведения за хранене, в това число такива за бързо хранене, от ден на ден вкарват гишета и павилиони със сензорен екран. Други пък внедряват настолни таблети за поръчване на място. Тази смяна стана факт след пандемията, само че не си отиде с нея. Едновременно с това пораства и потреблението на приложения-услуги за доставка на храна до дома.
„ Докато цифровото поръчване може да усъвършенства удобството и успеваемостта, доста консуматори са склонни на по-нездравословен избор на храна и са подготвени да харчат повече “, споделя Дипайян Бизвас, професор по маркетинг в бизнес-колежа „ Франк Харви “ при Университета на Южна Флорида. „ Нашето проучване акцентира смисъла на разбирането на въздействието на цифровите устройства върху метода на взимане на решения “.
Чрез шест изследвания в заведения за хранене и две в лаборатория на университета, Бизвас и неговите студенти са изследвали резултата от поръчването посредством цифрово меню по отношение на това с физическо меню. Екипът е прегледал повече от 23 000 поръчки от разнообразни заведения за хранене, в това число самостоятелен ресторант с мексиканска кухня и огромна световна верига за хранене с 1000 места в 23 страни.
Анализът на данните разкрива, че 61% от цифровите поръчки, в това число тези, направени за доставка до дома, са искрено нездравословни.
Какво ще рече нездравословни?
Всеки продукт от менютата е авансово подложен в една от три категории: вреден, безпристрастен или здравословен. Екипът дефинира „ нездравословно “ съгласно размера на порцията и избора на артикули, като пържени храни и десерти. От друга страна, артикули като зеленчуци и риба се смятат за здравословни. Повечето супи, огромни салати и пържоли се смятат за неутрални.
Екипът е открил също, че цифровите менюта имат по-голямо въздействие върху това, което потребителите поръчват за вечеря, защото по това време хората са по-изморени и по-склонни да поръчват подготвена храна, в сравнение с да си сготвят сами. Поради това, цифровите технологии за поръчка може да имат по-малко въздействие върху потребителите по време на закуска и обяд.
„ Системите за цифрово поръчване предизвикват автоматизиран развой на взимане на решения с по-ниско мисловно присъединяване “, споделя Бизвас. „ Това е по този начин, тъй като цифровите принадлежности предизвикват хората да разчитат по-малко на когнитивните си запаси и повече на автоматизираните логаритми “.
„ Ефектът на Гyгъл “
Този феномен, прочут като „ Ефектът на Гyгъл “, допуска, че съществуването на цифрови принадлежности трансформира метода, по който хората съхраняват и извличат информация, като да вземем за пример разчитането на мобилни телефони за номера за контакт и GPS за навигация – наклонност, която води до по-малко когнитивно изпитание.
Намаленото когнитивно присъединяване в цифров подтекст надлежно значи повече да се разчита на логаритмите и на автоматизирано взимане на решения, водещо до по-неосъзнат избор на храна.
Проучването разкри още, че потребителите, които са по-опитни в боравенето с технологиите, може да са по-малко податливи на „ резултата на Гyгъл “. Според Бизвас, мениджърите на заведения за хранене биха могли да употребяват това изследване, с цел да приспособяват своите оферти.
„ Мениджърите на заведения за хранене, които се стремят да разпространяват по-здравословното хранене, могат да заложат на предлагането на недигитални режими на поръчка “, допуска научният екип.
Следващи стъпки
Сега учените възнамеряват да продължат това проучване, с цел да проучат в допълнение по какъв начин наличието на човек, да вземем за пример сервитьор при хранене в ресторант или човек на телефонната линия при отдалеченото поръчване, може да повлияе на решенията на потребителите какво да ядат.
Ще бъде забавно да разберем дали има въздействие чувството за анонимност на индивида при поръчване посредством електронни системи.
Източник: technews.bg
![](/img/banner.png)
![Промоции](/data/promomall.png?5)
КОМЕНТАРИ