Честито Рождество: на Коледа се случват чудеса, а имен ден празнуват помазаните имена...
На 25 декември честваме Коледа, позната като Рождество Христово , Божик или Божич. Това е един от най-големите църковни празници в християнския свят.
Празникът стартира в първите часове на 25 декември. Той е самобитно продължение на Бъдни вечер . На него християните празнуват рождението на Сина Божий Иисус Христос.
Според Евангелието Христос се ражда в пещера в град Витлеем, провинция Юдея. В момента на рождеството в небето пламва невероятна светлина и ангел възвестява, че на света е пристигнал Спасителят. Витлеемските пастири са първите хора, които се покланят на Бога-Син. Почитат го и трима източни царе, доведени на мястото от изгрялата над небето звезда. Следвайки обичаите на времето, царете подаряват злато, ливан и смирна.
Thinkstock
Православните християни празнуват Рождество Христово наедно тържествено с Великден. При католиците и протестантите Рождество е най-почитаният празник. Рождество Христово е един от 20-те църковни празници в България. Отбелязва се на 25 декември (по григорианския и новоюлианския календар), на 6 януари от арменската черква и на 7 януари (по юлианския календар).
В България е формален празник с решение на 9-ото Народно заседание от 28 март 1990 година В най-вече християнските страни Коледа е стопански най-значимият празник в годината, а се отбелязва като всемирски празник и в доста страни с малко християнско население. Свързва се с замяна на дарове в фамилията, както и с дарове от Дядо Коледа и други митични персонажи.
Според множеството историци първото празнуване на Рождество Христово се е състояло в Рим през 336 година сл. Хр.
Thinkstock
Наименованието Коледа идва от римските празници Календи, отдадени на зимното слънцестоене (от думата "календе "). До IV век в Календара на православната черква няма празник, отдаден на рождеството на Христос. Празнува се възкресението и възвръщането му в небето и неговото кръщение. Разделянето на двата празника става едвам в IV-V в. под въздействие на античните езически вярвания.
Именно в дните сред 17 и 23 декември представителите на остарялата религия в Рим чествали господ Сатурн, а на 25 декември римляните славели слънцето и успеха му над тъмнината. Календарните обреди у славяните са свързани със започването на годината, със слънчевия кръговрат през декември. С все по-широкото разпространяване на християнската вяра, раждането на слънчевия Бог било обвързвано със символичното име-определение, обещано на Христос като "слънце на правдата ".
През ХХ век българите прибавят към коледната обредност още един детайл, привнесен от Западна Европа - сияещата елха . Христос идва на земята, с цел да освети хората и тяхното царство. С идването си той донася парченце от светостта на небесния мир - красивото, отрупано с плод Райско дърво. Затова елхата се отрупва с фигурки на ангелчета, Дядо Коледа, гирлянди, топчици, свещички , символизиращи Христовата същина (светлината, знанието, чистотата, истината).
Istock
Народната традиция е обвързвана с обичая коледуване. Основни участници са момци в предженитбена възраст. Подготовката им стартира от Игнажден. Тогава разучават коледните песни, основават се коледарските групи, дефинира се лидерът на групата, който е по-възрастен и женен.
Облечените празнично коледари са с накичени с китки калпаци, а в ръцете си носят "шарени тояги ". Времето за коледуване е строго несъмнено от традицията - от среднощ до изгрев слънце на Коледа. В националните показа тогава се появяват караконджоли, вампири, таласъми и други свръхестествени същества. Коледарите със своите песни имат силата да ги прогонят.
Обикновено групите от коледари се състоят от дъртак, баба, трохобер, гайдар и четници артисти. Старецът и бабата разсмиват, трохоберът събира даровете, гайдарът свири, четниците пеят. В някои региони коледарите се вършат на котараци, мяукат и известяват за идването си. Момците коледари са облечени празнично, като за огромен мраз, какъвто нормално е, с калпаци, окичени с гердан пуканки и китка от чемшир, с геги в ръце.
Thinkstock
Навсякъде по къщите ги чакат с наслада, в случай че тъга някоя, гибел или болест не са сполетели дома. От среднощ до сутринта коледарите обикалят домовете, пеят коледни песни с пожелания за здраве, благополучие в фамилията и богата годишна продукция , а домакините ги подаряват с коледарски кравай. Първо се потегля от къщата на най-личния човек в селището - кмета, попа, също и даскала.
Домакинът посреща коледарите с кравай и забодена в него пара. Домакинята дава решето с пшеница, което коледарите ръсят из къщата, с цел да се нации през идващата година. На някои места, в случай че в къщата има мома за женене, тя подготвя специфичен писан кравай за обичания си. После всички писани краваи се излагат на публично място, с цел да се оценят кой какъв брой коства и да ги изплатят с наддаване. Всеки момък изплаща кравая на момичето си. Пеят се песни за всеки от фамилията - от най-възрастния (както по старшинство, по този начин и по уважение) до най-малкия.
Thinkstock
На Коледа всички вървят на черква. Прави се обичайното общоселско хоро. По традиция Коледа се чества в нашата страна 3 дни . Според националните вярвания, в случай че вземеш сол на заем по Коледа и не я върнеш, ще те болят очите. Ако ти писне ухото на Коледа, значи, че ангел небесен е минал край теб. Затова би трябвало да се прекръстиш три пъти и каквото си намислиш ще се сбъдне.
На Рождество Христово свършват постите и обядът е благословен и доста богат . На него наложително се сервира баница с най-различни плънки - месо, зеле, гъби, праз, тиква и други Основните ястия през този и идващите са приготвени от свинско месо.
Трапеза: пита, баница, пача, печен дроб, пастърма със зеле, свинско с праз, печена кокошка.
iStock
На Коледа се коли прасе. Трапезата не се подвига през целия ден. Пепелта се пази през всичките дни от Игнажден до Йордановден, а след това се събира и служи за лек на разнообразни заболявания през цялата година. Когато домакинът стане от трапезата, върви наведен, с цел да са по този начин приведени до земята и отрупани с плод клоните на дърветата. На плодните дръвчета се връзва плява, с цел да раждат.
На Коледната софра могат да се видят хлябове и питки с разнообразни форми и шарки, които също са свързани с огромния празник , а са и възпети в песните на коледарите. Много от тях съгласно старите обичаи са с формата на разнообразни селскостопански сечива, с които се обработва земята, с цел да се роди житото, или върху тях са изрисувани и обозначени селските сечива, занаяти, мебелировка, домашни животни, без които животът в селото е невъобразим.
Някои от тези значими за фамилията фигури са обрисувани с орехови ядки, с ябълкови резени, други са оцветени, съгласно усета и въображението на стопанката. Освен тях се омесват и изпичат краваи или дребни питки с кръстове, които се дават на коледарите, когато запеят на пътната врата. Върху някои от тях се слага и по една паричка - знак на благополучие и благосъстояние .
Според най-старите обичаи, брашното за тези религиозни хлябове или питки се пресява три пъти, с цел да стане "копринено ", както се пее за него, а водата, с която се замесва, би трябвало да бъде донесена в бяло менче от госпожица или млада младоженка в къщата, която още не е раждала.
На Коледа именният си ден честват Емил, Ицо, Ичо, Младен, Радомир, Радомира, Радослав, Радослава, Радостин, Радостина, Христалина, Христо, Христи, Христин, Христина, Христофор, Кристин, Кристина, Кристиян, Кристияна.
Христо е гръцко име, което значи помазан. С такова значение са и всички негови производни.
За още потребни и практични публикации харесайте страницата ни във Фейсбук ТУК.
Празникът стартира в първите часове на 25 декември. Той е самобитно продължение на Бъдни вечер . На него християните празнуват рождението на Сина Божий Иисус Христос.
Според Евангелието Христос се ражда в пещера в град Витлеем, провинция Юдея. В момента на рождеството в небето пламва невероятна светлина и ангел възвестява, че на света е пристигнал Спасителят. Витлеемските пастири са първите хора, които се покланят на Бога-Син. Почитат го и трима източни царе, доведени на мястото от изгрялата над небето звезда. Следвайки обичаите на времето, царете подаряват злато, ливан и смирна.
![Рождество]( https://m4.netinfo.bg/media/images/3725/3725116/960-ratio-rozhdestvo.jpg )
Православните християни празнуват Рождество Христово наедно тържествено с Великден. При католиците и протестантите Рождество е най-почитаният празник. Рождество Христово е един от 20-те църковни празници в България. Отбелязва се на 25 декември (по григорианския и новоюлианския календар), на 6 януари от арменската черква и на 7 януари (по юлианския календар).
В България е формален празник с решение на 9-ото Народно заседание от 28 март 1990 година В най-вече християнските страни Коледа е стопански най-значимият празник в годината, а се отбелязва като всемирски празник и в доста страни с малко християнско население. Свързва се с замяна на дарове в фамилията, както и с дарове от Дядо Коледа и други митични персонажи.
Според множеството историци първото празнуване на Рождество Христово се е състояло в Рим през 336 година сл. Хр.
![Рождество]( https://m3.netinfo.bg/media/images/3725/3725115/960-ratio-rozhdestvo.jpg )
Наименованието Коледа идва от римските празници Календи, отдадени на зимното слънцестоене (от думата "календе "). До IV век в Календара на православната черква няма празник, отдаден на рождеството на Христос. Празнува се възкресението и възвръщането му в небето и неговото кръщение. Разделянето на двата празника става едвам в IV-V в. под въздействие на античните езически вярвания.
Именно в дните сред 17 и 23 декември представителите на остарялата религия в Рим чествали господ Сатурн, а на 25 декември римляните славели слънцето и успеха му над тъмнината. Календарните обреди у славяните са свързани със започването на годината, със слънчевия кръговрат през декември. С все по-широкото разпространяване на християнската вяра, раждането на слънчевия Бог било обвързвано със символичното име-определение, обещано на Христос като "слънце на правдата ".
През ХХ век българите прибавят към коледната обредност още един детайл, привнесен от Западна Европа - сияещата елха . Христос идва на земята, с цел да освети хората и тяхното царство. С идването си той донася парченце от светостта на небесния мир - красивото, отрупано с плод Райско дърво. Затова елхата се отрупва с фигурки на ангелчета, Дядо Коледа, гирлянди, топчици, свещички , символизиращи Христовата същина (светлината, знанието, чистотата, истината).
![елха коледа]( https://m5.netinfo.bg/media/images/41002/41002043/960-ratio-elha-koleda.jpg )
Народната традиция е обвързвана с обичая коледуване. Основни участници са момци в предженитбена възраст. Подготовката им стартира от Игнажден. Тогава разучават коледните песни, основават се коледарските групи, дефинира се лидерът на групата, който е по-възрастен и женен.
Облечените празнично коледари са с накичени с китки калпаци, а в ръцете си носят "шарени тояги ". Времето за коледуване е строго несъмнено от традицията - от среднощ до изгрев слънце на Коледа. В националните показа тогава се появяват караконджоли, вампири, таласъми и други свръхестествени същества. Коледарите със своите песни имат силата да ги прогонят.
Обикновено групите от коледари се състоят от дъртак, баба, трохобер, гайдар и четници артисти. Старецът и бабата разсмиват, трохоберът събира даровете, гайдарът свири, четниците пеят. В някои региони коледарите се вършат на котараци, мяукат и известяват за идването си. Момците коледари са облечени празнично, като за огромен мраз, какъвто нормално е, с калпаци, окичени с гердан пуканки и китка от чемшир, с геги в ръце.
![кръст свещ христос християнство]( https://m3.netinfo.bg/media/images/15037/15037625/960-ratio-kryst-svesht-hristos-hristiianstvo-cyrkva.jpg )
Навсякъде по къщите ги чакат с наслада, в случай че тъга някоя, гибел или болест не са сполетели дома. От среднощ до сутринта коледарите обикалят домовете, пеят коледни песни с пожелания за здраве, благополучие в фамилията и богата годишна продукция , а домакините ги подаряват с коледарски кравай. Първо се потегля от къщата на най-личния човек в селището - кмета, попа, също и даскала.
Домакинът посреща коледарите с кравай и забодена в него пара. Домакинята дава решето с пшеница, което коледарите ръсят из къщата, с цел да се нации през идващата година. На някои места, в случай че в къщата има мома за женене, тя подготвя специфичен писан кравай за обичания си. После всички писани краваи се излагат на публично място, с цел да се оценят кой какъв брой коства и да ги изплатят с наддаване. Всеки момък изплаща кравая на момичето си. Пеят се песни за всеки от фамилията - от най-възрастния (както по старшинство, по този начин и по уважение) до най-малкия.
![черква]( https://m4.netinfo.bg/media/images/32628/32628922/960-ratio-cyrkva.jpg )
На Коледа всички вървят на черква. Прави се обичайното общоселско хоро. По традиция Коледа се чества в нашата страна 3 дни . Според националните вярвания, в случай че вземеш сол на заем по Коледа и не я върнеш, ще те болят очите. Ако ти писне ухото на Коледа, значи, че ангел небесен е минал край теб. Затова би трябвало да се прекръстиш три пъти и каквото си намислиш ще се сбъдне.
На Рождество Христово свършват постите и обядът е благословен и доста богат . На него наложително се сервира баница с най-различни плънки - месо, зеле, гъби, праз, тиква и други Основните ястия през този и идващите са приготвени от свинско месо.
Трапеза: пита, баница, пача, печен дроб, пастърма със зеле, свинско с праз, печена кокошка.
![Коледа семейство]( https://m5.netinfo.bg/media/images/41014/41014427/960-ratio-koleda-semejstvo.jpg )
На Коледа се коли прасе. Трапезата не се подвига през целия ден. Пепелта се пази през всичките дни от Игнажден до Йордановден, а след това се събира и служи за лек на разнообразни заболявания през цялата година. Когато домакинът стане от трапезата, върви наведен, с цел да са по този начин приведени до земята и отрупани с плод клоните на дърветата. На плодните дръвчета се връзва плява, с цел да раждат.
На Коледната софра могат да се видят хлябове и питки с разнообразни форми и шарки, които също са свързани с огромния празник , а са и възпети в песните на коледарите. Много от тях съгласно старите обичаи са с формата на разнообразни селскостопански сечива, с които се обработва земята, с цел да се роди житото, или върху тях са изрисувани и обозначени селските сечива, занаяти, мебелировка, домашни животни, без които животът в селото е невъобразим.
Някои от тези значими за фамилията фигури са обрисувани с орехови ядки, с ябълкови резени, други са оцветени, съгласно усета и въображението на стопанката. Освен тях се омесват и изпичат краваи или дребни питки с кръстове, които се дават на коледарите, когато запеят на пътната врата. Върху някои от тях се слага и по една паричка - знак на благополучие и благосъстояние .
Според най-старите обичаи, брашното за тези религиозни хлябове или питки се пресява три пъти, с цел да стане "копринено ", както се пее за него, а водата, с която се замесва, би трябвало да бъде донесена в бяло менче от госпожица или млада младоженка в къщата, която още не е раждала.
На Коледа именният си ден честват Емил, Ицо, Ичо, Младен, Радомир, Радомира, Радослав, Радослава, Радостин, Радостина, Христалина, Христо, Христи, Христин, Христина, Христофор, Кристин, Кристина, Кристиян, Кристияна.
Христо е гръцко име, което значи помазан. С такова значение са и всички негови производни.
За още потребни и практични публикации харесайте страницата ни във Фейсбук ТУК.
Източник: edna.bg
![](/img/banner.png)
![Промоции](/data/promomall.png?5)
КОМЕНТАРИ